09 липня 2018, 16:11
Валерій Головко: «Плануємо розробити систему опорних закладів професійно-технічної освіти з філіями»
На сьогоднішній апаратній нараді в голови облдержадміністрації Валерія Головка розглянули три питання – розвиток професійно-технічної освіти в регіоні, стан «інтернетизації» соціально значущих місць у районах, а також стан техногенно-екологічної безпеки, надзвичайні ситуації й небезпечні події, які виникли на території Полтавщини.
Участь у нараді взяв голова обласної ради Олександр Біленький. На початку заходу Валерій Головко привітав директора Департаменту економічного розвитку, торгівлі та залучення інвестицій ОДА Інну Іщенко з минулим днем народження.
Директор Департаменту освіти і науки ОДА Олена Харченко поінформувала про хід реалізації Регіонального плану розвитку професійно-технічної освіти Полтавської області на 2016-2018 роки та Стратегії створення нового освітнього простору професійної (професійно-технічної) освіти Полтавської області на 2017-2020 роки.
– Нині в регіоні функціонує 38 закладів професійно-технічної освіти. Зокрема, 11 професійних ліцеїв, 4 центри професійно-технічної освіти, 13 професійно-технічних училищ, 5 вищих професійних училищ, 4 навчальних центри при установах виконання покарань й одне училище соціальної реабілітації. У них здобувають професійну освіту 10100 осіб. Готують майбутніх кваліфікованих робітників за 121 професією, із них 72 відсотки – другого атестаційного рівня й відповідно 28 відсотків – третього («молодший спеціаліст»), – розповіла Олена Харченко. – Згідно з вибудованою Стратегією створення нового освітнього простору професійної (професійно-технічної) освіти області, увагу спрямовано на модернізацію системи професійно-технічної освіти регіону й осучаснення відповідних закладів. Оптимізація установ проводиться з максимальним збереженням професій, необхідних для регіонального ринку праці. На Полтавщині створюються виробничо-освітні кластери – нова форма співпраці, удосконалення партнерства між закладами профтехосвіти й підприємствами-замовниками робітничих кадрів. Вона дозволяє використовувати матеріально-технічну базу підприємств і організацій, залучати кадровий потенціал, а також інвестиції в розвиток матеріально-технічної бази освітніх установ. Минулоріч утворились три такі кластери в Кременчуці, Горішніх Плавнях і Зінькові, а у 2018-му завершується створення відповідних центрів у Хоролі й Решетилівці.
Олена Харченко додала, що триває робота з організації умов для навчання дітей з особливими освітніми потребами й осіб з інвалідністю. Стартувала реконструкція Полтавського центру професійно-технічної освіти для осіб з інвалідністю. З обласного бюджету виділені кошти на проведення проектних робіт.
– Це дасть змогу створити опорний заклад, який надаватиме комплекс послуг як професійно-технічної освіти, так і соціального й реабілітаційного спрямування. В Україні поки що подібних ініціатив немає, – зазначила Олена Харченко. – Продовжуємо роботу за такими напрямками: модернізація системи професійно-технічних навчальних закладів, залучення інвестицій, соціальних партнерів і роботодавців для удосконалення відповідних освітніх установ, створення навчально-практичних центрів за галузевим спрямуванням і виробничо-освітніх кластерів, інноваційної освітньої модульної площини з можливостями віртуальної лабораторії.
– Ми підписали меморандум із компанією «Huawei» щодо регіонального розвитку й створення інтерактивної освітньої модульної площини з можливостями віртуальної лабораторії, орієнтованої на підвищення кваліфікаційного рівня й конкурентної здатності студентів професійно-технічних училищ. Тобто компанія надає безкоштовні послуги для будь-якого ПТУ Полтавщини, щоб діти навчалися дистанційно за різними напрямками. Наприклад, вивчали структуру нового комбайна, який був випущений нещодавно, не маючи його в наявності, – розповів Олександр Біленький. – Пропонуємо впровадити у Решетилівському професійному аграрному ліцеї імені І.Г. Бровенського такий пілотний проект.
– Розвиток професійно-технічної освіти в області – дуже важливе питання для регіону. Маємо підійти системно до модернізації відповідних закладів. Вийдемо на підсумкове рішення восени цьогоріч. Плануємо розробити систему опорних професійно-технічних закладів із філіями. Зустрічатимемося з роботодавцями – нашими промисловцями, аграріями, шукатимемо варіанти підвищення статусу цих освітніх установ і вдосконалення системи, яка нині не дозволяє забезпечити робітничими професіями наші промислові й аграрні підприємства, – зазначив Валерій Головко. – Аналізуючи потребу в професіях, формуємо мережу закладів і зосереджуємо зусилля на зміцненні матеріально-технічного забезпечення освітніх установ. Базових буде п’ять-шість закладів, інші ж стануть філіями.
Директор Решетилівського професійного аграрного ліцею імені І.Г. Бровенського Ніла Спільна розповіла про роботу закладу. Наголосила, що якісна професійна освіта можлива за умови наявності сучасного обладнання, інноваційного педагога й кваліфікованого майстра.
Виконувач обов’язків начальника Управління інфраструктури облдержадміністрації Сергій Марчишинець поінформував про виконання доручення голови облдержадміністрації щодо підключення Інтернет-послуг до соціально значущих місць у районах Полтавщини.
– Порівняно з першим кварталом спостерігаємо позитивну динаміку: стан підключення в цілому по області – на рівні 76 відсотків. Якісні показники бачимо у відповідній роботі Глобинського, Диканського, Зіньківського, Кременчуцького, Лохвицького, Решетилівського, Машівського, Миргородського й Новосанжарського районів. Загалом упродовж другого кварталу в них під’єднано до мережі Інтернет 147 об’єктів. Досить висока активність підключення саме закладів охорони здоров’я – 89 установ. За поданою інформацією, стовідсоткове підключення має Полтавський район, а менші на кілька відсотків показники – Гадяцький, Карлівський, Лохвицький і Машівський райони, – повідомив Сергій Марчишинець.
За його словами, основними проблемами, які дещо ускладнюють «інтернетизацію» краю, є, за інформацією районів, відсутність доцільності підключення певних закладів у зв’язку з проведенням капітальних ремонтів, а також через віддаленість певних населених пунктів від оптоволоконних ліній ускладнення технологічного процесу, підвищення фінансування робіт.
– На теренах області 3161 об’єкт підлягає підключенню до мережі Інтернет. Упродовж другого кварталу під’єднано 2050 закладів, – додав Сергій Марчишинець.
– Підключити заклади області до мережі Інтернет вкрай необхідно для надання якісних послуг у будь-якій галузі. Продовжуємо роботу з нашими провайдерами, органами місцевого самоврядування й говоримо, що в бюджет потрібно закладати кошти на «інтернетизацію» регіонів, – додав Валерій Головко.
Про стан техногенно-екологічної безпеки, надзвичайні ситуації й небезпечні події, які виникли на території Полтавщини упродовж минулого місяця, розповів начальник Управління з питань цивільного захисту населення облдержадміністрації Віктор Стеблянко. Він, зокрема, зазначив, що в Диканському районі на агропідприємстві виявлено п’ятий за ліком в області упродовж 2018 року випадок, пов’язаний із захворюванням на АЧС. Крім того, виникли чотири лісові пожежі, які були ліквідовані на початковому рівні, а також три пожежі на сільськогосподарських угіддях, внаслідок чого було втрачено п’ять гектарів озимої пшениці на корені й вісімдесят тон тюкованого сіна. Додав, що пожежу на полі в Кременчуцькому районі, яка сталася цього місяця й призвела до знищення 41 гектара озимої пшениці, кваліфікують як надзвичайну ситуацію.
Img 6864 0
Img 6757 0
Img 6707
Img 6775
Img 6734 0
Img 6783
Img 6838
Img 6897
Img 6742
Img 6922
Img 6752
Img 6942
Img 6884
Img 6728
Img 6907
Img 6916 0
Img 6841
Img 6864 0
Img 6757 0
Img 6707
Img 6775
Img 6734 0
Img 6783
Img 6838
Img 6897
Img 6742
Img 6922
Img 6752
Img 6942
Img 6884
Img 6728
Img 6907
Img 6916 0
Img 6841
Img 6864 0
Img 6757 0
Img 6707
Img 6775
Img 6734 0
Img 6783
Img 6838
Img 6897
Img 6742
Img 6922
Img 6752
Img 6942
Img 6884
Img 6728
Img 6907
Img 6916 0
Img 6841
Img 6864 0
Img 6757 0
Img 6707
Img 6775
Img 6734 0
Img 6783
Img 6838
Img 6897
Img 6742
Img 6922
Img 6752
Img 6942
Img 6884
Img 6728
Img 6907
Img 6916 0
Підпишіться, щоб отримувати листи.